Odchylka sucha od obvyklého stavu v období 1961 - 2015
- bez rizika sucha
- S0 snížená úroveň půdní vláhy
- S1 počínající sucho
- S2 mírné sucho
- S3 výrazné sucho
- S4 výjimečné sucho
- S5 extrémní sucho
Graf vývoja intenzity sucha za posledných 12 týždňov v profile 0–100 cm. V grafe sú zobrazené všetky stupne intenzity sucha a ich priestorové pokrytie v % na celom území Slovenska.
PREDPOVEĎ INTENZITY SUCHA A RELATÍVNEHO NASÝTENIA NA 10 DNÍ
Aktuálny stav sucha na Slovensku
v nedeľu 31.3. o 7 hodine ráno (informácie odrážajú zmeny v období od nedele 24.3. do nedele 31.3. ráno)
Zásoba vody v pôde a relatívne nasýtenie je v povrchovej vrstve (0-40 cm) v intervale 20-30 % lokálne na Záhorí. Na Podunajskej nížine sú najnižšie hodnoty 30-50 %. V hlbšej vrstve (40-100 cm) je ešte nasýtenie na celom území vyššie ako 60 %. V celom pôdnom profile (0-100 cm) je najnižšie nasýtenie 40-50 % na Záhorí. Hodnoty 50-60 % sú aj miestami na Podunajskej nížine. Na ostatnom území Slovenska je nasýtenie vyššie ako 70 %.
Miera intenzity pôdneho sucha v celom profile (porovnanie aktuálneho stavu s obvyklými podmienkami v rovnakom období v priebehu rokov 1961 – 2010) je na úrovni začínajúceho až výrazného sucha ojedinele na západnom a strednom Slovensku. Výnimočné sucho a lokálne až extrémne sucho je len na Kysuciach. V povrchovej vrstve je výrazné až výnimočné sucho na Kysuciach, Považí a v Bielych Karpatoch. Zhoršenie situácie nastalo hlavne kvôli relatívne vysokým teplotám vzduchu a vysokou priemernou rýchlosťou vetra v daných oblastiach. Na 80 % územia sa sucho nevyskytuje.
Deficit pôdnej vlahy je miestami na západnom a severozápadnom Slovensku v intervale -20 až -40 mm. Deficitom je zasiahnutá takmer polovica územia. Deficit vlahy do -20 mm je už aj na východnom a strednom Slovensku. Nadbytok vlahy do +60 mm je lokálne na Spiši, Šariši a v Košickej kotline.
Popis meteorologických prvkov v uplynulom týždni a ich vplyv na vývoj sucha:
V týždni od 25.3. do 31.3.2024 spadlo najviac zrážok 20-30 mm na Horehroní, v Štiavnických a Kremnických vrchoch a v okolí Banskej Bystrice. Najnižšie úhrny zrážok boli do 2 mm v okolí Trnavy a na Záhorí. Počas týždňa prevažovalo veľmi teplé počasie so silným južným prúdením. Vlahové podmienky sa zhoršili najmä v oblastiach, ktoré sú náchylné na silný južný vietor. Najvyššia teplota vzduchu bola 25,5 °C na Zemplíne. Najnižšie klesla teplota na -6 °C na Spiši a v Hnileckej doline. Týždenná suma výparu bola najvyššia 25,5 mm v Kuchyni a Žihárci. Najnižší výpar bol 13,5 mm v Banskej Bystrici. V percentách normálu bol výpar od 106 % v Telgárte do 197 % v Podolínci.
týden
Vyplněním expertního dotazníku získáte přístup k desetidenní předpovědi relativní vlhkosti půdy aktualizované každých 24 hodin.
Aktuality
-
5. 9. 2024
Požár jako z Českého Švýcarska se může opakovat
Hasičský záchranný sbor varuje, že požár, jako se odehrál v létě před dvěma lety v Národním parku České Švýcarsko, se může opakovat. Upozorňují, že je zapotřebí učinit některé zásadní změny, aby se extrémně rozsáhlé lesní neopakovaly. Varování hasičů přichází v době, kdy je v Česku – zejména na jižní Moravě – velmi vysoké riziko požárů. „Do pátku bude situace kritická. Až 90 procent území republiky bude mít aspoň středně vysoké požární riziko a 40 procent vysoké, tedy dvě nejhorší kategorie,“ upozorňuje web FireRisk. Bioklimatolog Miroslav Trnka z Ústavu výzkumu globální změny AV ČR ve vyjádření pro tisk uvedl, že současná situace je neobvyklá tím, jak dlouhé je nepřetržité období s vysokým požárním rizikem. Celý článek portálu Finanční a ekonomické informace je k dispozici ZDE.
-
3. 9. 2024
Riziko šíření požáru je v ČR velké a trvá nezvykle dlouho
Riziko šíření požáru je v současnosti v Česku velké a na jižní Moravě velmi vysoké. Vyplývá to z předpovědi, která je několikrát denně aktualizovaná na webu FireRisk. Podle bioklimatologa Miroslava Trnky z Ústavu výzkumu globální změny AV ČR má na to, že nyní hrozí v české krajině vysoké riziko šíření požárů vliv více faktorů. „Díky deštivému jaru a průměrnému létu máme relativně bujnou sezonní vegetaci v podrostu, například v podobě trav. Ty nyní dozrály a uschly, nebo začínají usychat. Také jemné palivo, tedy drobné větve a mrtvá biomasa v bylinném patru, je suché.“ Klimatolog Pavel Zahradníček, rovněž z Ústavu výzkumu globální změny AV ČR dále dodává, že významně se riziko zvýšilo v posledním týdnu, kdy v Česku pršelo jen málo a lokálně a teploty přesahovaly na většině území často 30°C a podobné horké a suché počasí má trvat ještě několik dnů. Navíc k nám proudí horký vzduch od jihu. Shrnul po řadu dnů neměnnou situaci. Celý článek AV ČR je k dispozici ZDE.